![back](https://martinfryc.eu/wp-content/themes/mf/images/back.png)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2022/11/DSCF9255-449x309.jpg)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2022/11/DSCF9234-343x309.jpg)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2022/11/DSCF9256-144x149.jpg)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2022/11/DSCF9275-144x149.jpg)
Vernisáž výstavy Davida Vávry a Ondřeje Šefců: Krajiny na okraji
Do 19. 11. 2022 je v malé výstavní síni Mánesa (provozuje Galerie Art Concept by Galerie Art Praha), Masarykovo nábřeží 250, Praha 1, přístupná velmi zajímavá a krásná výstava Davida Vávry a Ondřeje Šefců: Krajiny na okraji.
K vidění jsou především olejomalby Ondřeje Šefců, David Vávra představí svou tvorbu pastelem a dále pak koláže, asambláže či kresby.
Krajiny na kraji Skroj ostrou tužkou kraj krajiny
Na kraji čeho? Každý výsek je jiný
Na zájmu Kůrku pozná divák hned
Na prahu vnímání Však střídu duše
Na hranici města Hledá tvůj pohled
Na prahu pocitu Je skryta pod tahy barvy
Že stačí se dívat na Prahu Jak motýl se rodí z hutné larvy
A jenom zlehka dýchat. Říkejme tím co je, to co není
Třeba střep historie, čas či snad snění.
Ondřej Šefců David Vávra
Text kurátora výstavy Adama Hnojila:
Ondřej Šefců (*1958) v roce 1983 absolvoval Fakultu architektury ČVUT a následně nastoupil jako památkář do Státního ústavu památkové péče a ochrany přírody. V Národním památkovém ústavu pracuje dodnes. Podílel se na obnově řady významných památek. V roce 2022 obdržel mezinárodní cenu Jože Plečnika za celoživotní práci v oblasti památkové péče.
Soubor, který Ondřej Šefců představuje na výstavě, je součástí většího celku z pražské periferie. Není náhodné, že se autor tímto námětem zabývá. Jako architekt se dlouhodobě v tomto prostředí pohybuje i jako památkář. Může tak nahlížet mizející části Prahy a její proměny jako umělci, kteří kolem roku 1900 „mapovali“ asanované pražské ghetto. Poskytuje mu současně možnost malířsky plného vyjádření, poetického výkladu okamžiku, který vystupuje z proudu.
Krajinomalba, na této výstavě výhradně zastoupená, není jediným umělcovým pracovním žánrem. Věnuje se rovněž ilustracím, kterým umí vtisknout elegantní vtip a půvab. Výstava přináší důkaz o umělcově dlouhodobém tvůrčím zájmu o krajinářský obor, který se dnes stává nicméně stále komplikovanějším úkolem, vyžadujícím vynikající schopnosti inspirační a technické v době, kdy je tradiční malba spíše na okraji zájmu. Lze napsat, že v periferii, našel opomíjené téma a v soustředěných okamžicích znovuobjevil opomenutou poesii. V obrazech tak předkládá svůj vztah ke světu kolem nějž a jímž bez povšimnutí pouze procházíme.
David Vávra (*1958) architekt, herec, spisovatel, publicista a malíř. Vystudoval ČVUT a AVU v Praze. Spoluzakladatel legendárního divadla Sklep. Je znám jako herec z četných úspěšných filmů stejně jako průvodce dokumentárních filmů
David Vávra je autor takřka renesančního rozhledu. Zatímco jeho architektonická a herecká kariéra je veřejnosti všeobecně známá, malířská tvorba, přestože se nejedná zdaleka o jeho první výstavu, stojí stále tak trochu na okraji diváckého povědomí. Co je příznačné pro jeho výtvarnou tvorbu? Barva a hledání architektonické komplexnosti, která vychází z jeho profesního zaměření. Charakteristické je také takřka až insitní vyznění jeho kompozic a rázovitá pestrá barevnost. V pracích je to často analýza řádu, který se může občas jevit neuspořádaně, ne-li náhodně, ale který lze zpětně vidět, že má větší jistou logiku a jedinečnou trajektorii založenou na hlavní linii zkoumání v okamžiku, když autorova díla vychází ze skic, jež zvětšuje do pastelů. Většina Vávrova umění zkoumá povahu vizuálního vnímání se snahou převést svět času a prostoru do srozumitelného uměleckého díla. Jeho díla jsou klasická zachycující inspirující zážitek. Prolíná se v nich nadsázka i hravost a zároveň jde mnohdy o studie krajin v nichž se instaluje jako architekt. Jeho tvorba je tak jak vedena vnitřním uspokojením tak i pragmatičností analýzy vlastní architektonické tvorby.
Adam Hnojil – kurátor výstavy