![back](https://martinfryc.eu/wp-content/themes/mf/images/back.png)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2017/06/DSC01188-449x309.jpg)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2017/06/DSC01199-343x309.jpg)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2017/06/DSC01191-144x149.jpg)
![ilustrace výstavy](https://martinfryc.eu/wp-content/uploads/2017/06/DSC01196-144x149.jpg)
Vernisáž Jaroslav Benda 1882–1970
Do 15.7.2017 bude v galerii UMPRUM / VŠUP, Nám. Jana Palacha 80, Praha 1, zdarma přístupná zajímavá výstava Jaroslav Benda 1882–1970 .
Název aktuální výstavy v Galerii UM více než naznačuje, že je věnována typografovi a grafikovi Jaroslavu Bendovi. Výstava Jaroslav Benda 1882–1970 se soustředí především na autorovo knižní dílo, a to zejména v oblasti typografie.
Celá výstava je koncipována jako improvizovaná knihovna. „Nedejte se však zmást, naším cílem není představit primárně jeho knižní dílo, ani grafický design, chceme se zamýšlet zejména nad typografiíi a užitím písma jako takového. Jedenadevadesát chronologicky seřazených publikací, představujících zhruba jednu třetinu Bendova knižního díla, zde slouží jako příklad, na němž jsou konkrétní postupy a principy jeho tvorby dobře rozpoznatelné“, říká k výběru vystavených prací kurátorka Petra Dočekalová. Prezentované knihy jsou rozděleny do šesti skupin. V časové ose, až na samé počátky Bendova díla, se zmíněné skupiny mezi sebou volně prolínají a řetězí, takže kromě prvotního úmyslu představit jeho písmařské dílo v dostupné úplnosti, přibližují také obecný dobový kontext.
Jaroslav Benda se stal zdrojem inspirace nejen svým vrstevníkům a žákům, ale také nastupující generaci výtvarníků. Z nich je třeba jmenovat především Josefa Týfu a připomenout jeho abecedy Juvenis a Academica, nebo Jiřího Rathouského, který na Bendovo tvarosloví navázal v písmech Intergothic Titling nebo Barell Gothic. „Vydáme-li se na cestu zpět po trase významných českých typografů, z jejichž práce je patrný respekt k odkazu autorů předchozích generací, tedy po trase, jíž kráčeli Jan Solpera, Josef Týfa, Jiří Rathouský, Oldřich Menhart a další významní čeští písmaři, zavede nás logicky a bez velkých zatáček k Jaroslavu Bendovi.“ vysvětluje hlavní motiv výstavy druhý z kurátorů, asistent Ateliéru tvorby písma a typografie Radek Sidun.
Jaroslav Benda bývá často zmiňován ve spojitosti s Vratislavem Hugo Brunnerem a Františkem Kyselou, neboť stejně jako oba jeho vrstevníci, zasáhl do mnoha odvětví výtvarného umění. Nejčastěji je však spojován s knižní a typografickou tvorbou, protože stál na počátku obnovy umělecké úrovně české knihy. Mezi Bendovy „hmotné“ výsledky práce patří různé realizované knižní obálky, návrhy písma, plakátů a mnoho dalších prací. Výstava se soustředí na Bendovu knižní produkci, přesněji řečeno na jeho typografické dílo prostřednictvím knižních ukázek. V časové ose, až na samé počátky Bendova díla, se zmíněné skupiny mezi sebou volně prolínají a řetězí, takže kromě prvotního úmyslu představit jeho písmařské dílo v dostupné úplnosti, přibližují také obecný dobový kontext.
Kurátoři, texty, grafický design: Petra Dočekalová, Radek Sidun
Spolupráce: Tomáš Brousil, Karel Haloun, Lucie Urbánková
Architekti výstavy: Šimon Marek, Matyáš Švejdík